Hei. Kjersti Utnes Borgaas heter jeg. Jeg
er seksjonssjef hos Statsforvalteren i
Barnehage og utdanningsavdelingen. Jeg
skal nå snakke litt om fritak fra
opplæringsplikten.
Tenkte som alltid å starte itt
raskt med det rettslige utgangspunktet.
Disse reglene er regulert i dagens
opplæringslov § 2-1 fjerde
ledd, andre punktum, hvor det heter at
etter sakkyndig vurdering og med
skriftlig samtykke fra foreldrene, kan
kommunen helt eller delvis vedta å frita
en elev for opplæringsplikten dersom
hensynet til eleven tilsier det.
Dette er en kommunal oppgave.
Elever i private skoler kan også bli
fritatt fra opplæringsplikten, men det er
da elevens hjemkommune, som i
tilfelle gjør det. Vi finner ingen
bestemmelser i privatskoleloven om
akkurat dette. Jeg tenkte også kort å
nevne at regelverket er
langt på vei videreført i den
opplæringsloven som trer i kraft 1.
august 2024. Da i §
2-2 tredje ledd, hvor det heter at
kommunen kan frita en elev helt eller
delvis fra opplæringsplikten dersom
hensynet til eleven tilsier det,
foreldrene samtykker, og det foreligger
en sakkyndig vurdering.
Elever som har fått fritak fra
opplæringsplikten, mister ikke retten til
opplæringen. De har fått fritak fra den
siste setningen er egentlig bare
en det vi kaller kodifisering av det som
er gjeldende regelverk i dag, så det er
ikke noe nytt i det. Det er bare nå har
vi fått det inn i selve lovteksten i
tillegg.
Litt sånn overordnet, så tror jeg vi kan
si at det å gi en elev fritak fra
opplæringsplikten bør være en siste
utvei. Det bør ikke være en normal
løsning eller et tiltak man tyr til
raskt. Forarbeidene til dagens
opplæringslov sier at dette skal gjelde
eller kan skje i helt spesielle
unntakstilfeller. Normalordningen bør
være at alle elever uten hensyn til evner
og forutsetninger går 10 år i
grunnskolen. Det betyr
at det er en del andre tiltak som dere
enten må ha prøvd ut eller i
hvert fall vurdert og ha prøvd ut før
dere går til det skrittet og frita noen
fra opplæringsplikten. En liten liste her
som ikke er uttømmende.
Man bør ha vurdert og eventuelt prøvd
ut ordinær spesialundervisning med alle
de handlingsalternativene som ligger i
det. Man bør ha vurdert
eller prøvd ut spesialundervisning i
hjemmet. Alternativ opplæringsarena
vil også kunne være et tiltak for noen av
disse elevene som som gjør at man ikke
fritar fra opplæringsplikten. Det samme
med å innvilge et ekstra skoleår.
I utgangspunktet så er det jo som dere
vet, slik at vi har en rett og plikt
til skole i 10 år.
Og den
muligheten vi nå snakker om, den er jo da
et unntak fra denne opplærings plikten
som man som man egentlig da har.
Det er helt klart at dette er ingen
rettighet for den enkelte eleven.
Det er en mulighet som ligger i
lovverket, og det er sånn at kommunen
kan frita en elev helt eller
delvis fra opplæringsplikten. Og i
det så ligger det for eksempel at en elev
kan få fritak fra deler av skoleuka,
eller ett til flere skoleår.
Det første tilfellet kan være aktuelt der
hvor eleven er syk, eller det er elevene
og andre grunner ikke er i stand til å ha
opplæring hver dag eller hele skoledager.
Som nevnt så skal terskelen for fritak
være høy, og det er først og fremst
aktuelt der gjennomføring av
opplæringen vil virke urimelig overfor
eleven, fordi eleven er alvorlig syk
eller har betydelig nedsatt funksjonsevne
og ikke er i stand til å få opplæring
hverken i hjemmet eller i en
helseinstitusjon.
Hensynet til eleven kan også
tilsi fritak sånn at elever med stort
læringspotensiale kan hoppe over trinn.
Det vil si at eleven kan gjennomføre
grunnskolen da på kortere tid enn 10 år.
Det er også i forarbeidene til den nye
opplæringsloven sagt at det kan være
aktuelt å vurdere fritak fra
opplæringsplikten når det er klart at et
barn skal oppholde seg i Norge kort tid
utover 3 måneder, slik at
opplæringsperioden vil bli veldig kort.
Og så er det da som nevnte
slik at foreldrene må enten ha søkt eller
samtykke til et slikt fritak.
Samme hva som er årsaken
til at man vurderer å innvilge et
fritak, så er det sånn at det er hensynet
til eleven som må tilsi at man
fritar eleven fra opplæringsplikten.
Det er også et krav om at det foreligger
en sakkyndig vurdering som da
anbefaler et et slikt fritak. Det
er viktig at eleven også får anledning
til å uttale seg. Skal si litt mer om det
etterpå. Minner også om at det
selvfølgelig skal fattes et enkeltvedtak
i disse tilfellene.
Skal si litt om hvilke konsekvenser
det får at man da har
besluttet å frita en elev helt eller
delvis fra opplæringsplikten. Det som
er litt viktig å huske på, er at
kommunen eller skolen må informere
foreldrene og elevene om konsekvensene av
et slikt fritak.
I det vedtaket som jeg nettopp nevnte
dere må fatte, så er det også sånn at man
må både vurdere og ta stilling til
omfanget av det fritaket. Da snakker vi
et eller flere år, snakker vi hele eller
deler av skoleuka, eller hva er det
egentlig fritaket skal innebære?
Som dere så i ny lov, så er det tatt
inn en helt klar formulering om at eleven
har rett til å fullføre opplæringen på et
senere tidspunkt. Men det er også en
forutsetning eller en en, hva skal vi si
konsekvens av det regelverket som gjelder
også i dag. Videre er det da
sånn hvis vi snakker om elever
på ungdomstrinnet, så skal ikke de ha
standpunktkarakter i det faget
eller de fagene man er fritatt fra,
og skal heller da ikke trekkes ut i
eksamen i de fagene. Og når det gjelder
inntak til videregående opplæring, så vil
da det inntaket måtte skje etter en
individuell vurdering fordi man mangler
noen karakterer.
Skal også si litt om barnets beste, og
retten til å bli hørt fordi, det er jo som
jeg sa i sted at man kan bare
gi fritak fra opplæringsplikten der
hensynet til eleven tilsier det,
og det er klart at det er helt sentralt
da å gjøre en vurdering av hva som vil
være til barnets beste i dette tilfellet.
Og som vi jo alle vet, så har barn
en grunnlovfestet rett til å bli hørt i
alle saker som gjelder dem og og barnets
beste skal være et grunnleggende hensyn.
Barnets beste det er da både en
rettighet for barnet. Det er et
grunnleggende hensyn som skal gjennomsyre
på en måte alt vi gjør, og det er også en
saksbehandlingsregel.
Barnets beste skal alltid vurderes,
og i vårt tilfelle så følger det direkte
av lovteksten i tillegg. Det som
er litt viktig å huske på, er at barnets
beste er et grunnleggende hensyn, men det
er ikke det eneste hensynet i denne type
saker. Så er det også
sånn at hva eleven selv mener
om spørsmålet er ganske
sentralt i vurderingen av barnets beste,
og man skal legge vekt på hva eleven sier
i samsvar med elevens alder og modenhet.
Så er det også viktig å merke seg
at det er ikke alltid sånn at det eleven
eller foreldrene selv mener om saken er
det samme som barnets beste. Barnets
beste er en faglig vurdering.
Det kan bety at i vårt tilfelle
så kan både eleven og foreldrene
ønske seg fritak fra opplæringsplikten av
ulike grunner. Men så har vi en PP-
tjeneste som gjør en faglig vurdering og
ikke tilrår en et
fritak fra opplæringsplikten, og da er
det ikke gitt. Og at det er til barnets
beste å få dette fritaket.
Helt til slutt så tenkte jeg skulle si
litt om de tilfellene som jeg
egentlig regner med at det er flere av
dere som står i litt i det daglige. Altså
man har en elev som har hatt mye fravær.
Det er vanskelig å forutse hvor mye
eleven vil kunne være på skolen i
tiden framover, men det er ikke fattet
noe vedtak om fritak. Hva er det
egentlig som gjelder da? Her har
Utdanningsdirektoratet uttalt
at. Man må gjøre en, hva
skal vi si? En helhetsvurdering av den
konkrete situasjonen. Man må
undersøke hvor mye av opplæring har
eleven faktisk fått i den aktuelle
perioden? Man må se på årsaken til at
eleven ikke har mottatt opplæring.
Snakker vi om sykdom og her kan man
kanskje i noen tilfeller skille mellom
langvarig og kortvarig sykdom, er det
gjentatte halsbetennelser. Er det noe mer
alvorlig langvarig? For eksempel
er fraværet mer, skal vi si
motivert av noe som ligner på skulk, så
blir jo situasjonen kanskje noe
annerledes. Er det innvilget permisjoner
i stort omfang? Ja, uansett så må
man prøve å finne årsaken til at eleven
da ikke har mottatt opplæring.
Og så er det også da spørsmål når man har
sett på på de to foregående kulepunktene
vil det være urimelig å pålegge eleven å
gjennomføre opplæringsplikten i den
aktuelle perioden som vedkommende da har
vært borte. Og så sier Udir
at det i disse tilfellene
godt kan være sånn at eleven
har vært fritatt selv om man ikke har
fattet det formelle vedtaket.
Det de sier veldig klart og tydelig er at
et manglende formelt vedtak, det fører
ikke til at eleven mister eller får
retten til grunnskoleopplæring redusert.
Det betyr også at man kan fatte vedtak
om fritak i ettertid, altså etter
at man har vært igjennom en periode med
med mye fravær og lite stabilitet, så kan
vedtaket komme komme etter hvert.
Det var det jeg hadde på det faglige på
den siste lysbildet, så har jeg bare
noen kilder som dere kan se litt
mer på i ro og mak. Det er
Utdanningsdirektoratets veileder som
gjelder bruk av barnekonvensjonen i
saksbehandlingen. Det er også
en veileder fra Utdanningsdirektoratet
som handler om tilrettelegging for barn
og elever med stort læringspotensial.
Og også da en en uttalelse
fra Utdanningsdirektoratet om retten til
grunnskoleopplæring for elever som er
langvarig syke.